ЛУЦЬКА МІСЬКА РАДА У 1919–1939 РР.: ФОРМУВАННЯ ТА ОРГАНІЗАЦІЯ ДІЯЛЬНОСТІ - Малеончук, Галина; Качковська, Леся (Літопис Волині, 2022)
У статті висвітлюється процес формування та регламентація роботи міської ради Луцька у міжвоєнний період (1919–1939 рр.). Досліджено передумови становлення системи міського самоврядування польського зразка на Волині. Проаналізовано нормативно-правові засади формування складу та функціональні обов’язки депутатів Луцької міської ради, зокрема згідно з розпорядженням Генерального комісара східних земель «Про тимчасове міське положення» (1919 р.), розпорядженням Генерального комісара східних земель «Про міську постанову» (1919 р.), а також постановою Ради Міністрів Другої Речі Посполитої «Про часткову зміну устрою територіального самоврядування» (1933 р.). Вибори складу міської ради відбувались за пропорційною системою у 1927, 1931, 1934 та 1939 рр. До 1927 р. функції міської ради виконував суспільно-господарський комітет. Серед депутатів ради більшість були євреями та поляками, по одному чи двом представникам інших етнічних груп. Члени міської ради належали до різних соціальних та професійних прошарків: вони працювали у сфері державного управління, торгівлі, банківської справи, були ремісниками, лікарями, адвокатами, журналістами, інженерами, вчителями, священниками. До повноважень міської ради входили питання затвердження засад управління всіма закладами та інституціями, які знаходилися в міській власності; придбання та розбудови нерухомості, збільшення майна міста, прийняття на користь громади дарувань, отримання позик; ухвалення міського бюджету; встановлення на користь міста податків, інших надходжень та натуральних повинностей; представлення урядові висновків щодо впровадження на користь міста промислових монополій і ввізних оплат; встановлення міських посад та ухвалення штату магістрату; встановлення тарифу для міських перевізників; ухвалення цін на товари першої необхідності; надання почесного міського громадянства; питання у справі зміни кордонів міста, затвердження плану його забудови; ухвалення статутів для власного функціонування та діяльності комісій магістрату; визначення складу магістрату. Упродовж перебування Луцька у складі Польської Республіки компетенція міської ради звузилась, а натомість розширювалося коло повноважень контролюючої влади.