ВПЛИВ ЧОРНОСОТЕННИХ ІДЕЙ НА ПРОЦЕС РЕСТАВРАЦІЇ ЗАМКУ КНЯЗІВ ОСТРОЗЬКИХ ТА СТВОРЕННЯ В НЬОМУ МУЗЕЮ В МІСТІ ОСТРОГ - Добровольський, Георгій (Літопис Волині, 2024)
У статті проаналізовано вплив чорносотенних ідей на процес реставрації замку князів Острозьких та створення в ньому музею та давньосховища в місті Острозі. Установлено, що одним із головних ініціаторів ремонту замку, який на той час перебував в аварійному стані, був православний священник з неабиякими організаторськими здібностями Михайло Тучемський. Для цього він ініціював створити православне Братство імені князів Острозьких, під покровом преподобного Феодора, князя Острозького. Виявлено, що членами братства були сотні осіб обох статей з різних суспільних станів – від простих волинян до вищого духовенства, чиновництва та інтелігенції, як-от: архієпископ Волинський та Житомирський Антоній (Храповицький), архітектор Володимир Леонтович, директор Острозької гімназії Іван Окойомов та інші. Установлено, що діяльність членів братства була направлена на популяризацію серед жителів Волині забутої власної історії. Насамперед діяльності для захисту Православ’я та «русської народності» князів Острозьких, а саме – преподобного Феодора, Костянтина Івановича, Василя-Костянтина та Олександра. Унаслідок дослідження звернено увагу на те, що головні мотиви ініціаторів відновлення замку мали релігійно-етнічне забарвлення. А також часто були суголосними чорносотенним гаслам унаслідок складної та напруженої релігійно-етнічної ситуації на території Волинської губернії та міста Острога зокрема. З’ясовано, що основну роль у відновленні замку та створенні в його приміщеннях музею відіграли члени Братства імені князів Острозьких під покровом преподобного Феодора, князя Острозького. А також висвітлено перебіг реставраційних робіт, кількість задіяних працівників та їх професійну належність, а також джерела їх фінансування. Установлено обсяг виконаних робіт та час, який знадобився для їх виконання, а також з’ясовано їх вартість.